Elkraft - Nettutdanning med samlinger
Elkraft - Nettutdanning med samlinger
- Studiefakta
- StudienivåFagskole nivå 5.2
- StudieformNett
- Studiepoeng120
- StudiestedGrimstad
- FagområdeTekniske fag
- StudieplanansvarligAnne Siri Fagervoll
- Start2024 Høst
Godkjent av:
Om studiet
Fagretningen elektro blir stadig mer kompleks og avansert og stiller yrkesutøverne overfor store utfordringer. Utviklingen i elektrobransjene og mer internasjonal standardisering har ført til at kravene fra myndigheter skjerpes. Fagområdet omfatter arbeid i elektrobedrifter fra energiselskaper, installasjonsvirksomheter og elektronikkproduksjon til bedrifter der elektro inngår som del i en industriell prosess. Dette innbefatter også ekom-nett og tjenester. Studenten må kunne orientere seg i en tverrfaglig hverdag, samtidig som han kan utøve og tilegne seg avansert kompetanse på eget fagfelt.
Utdanningene er i tråd med de krav myndighetene setter til enhver tid, både når det gjelder vurdering av teknisk kvalitet, HMS og økonomi knyttet til elektroteknisk virksomhet.
Utdanningen skal, foruten å tilby tidsmessig faglig opplæring, stimulere studentens lederferdigheter med vekt på atferd og holdninger. Utdanningen skal sikre at studenten har gode ferdigheter til å kommunisere med medarbeidere, og at han eller hun er fortrolig med bruk av digitale verktøy til dette formålet. Studenten skal beherske moderne databaserte systemer og verktøy for styring av økonomi og administrasjon.
Fagretningen omfatter fordypningene:
- Automatisering
- Elektronikk
- Elkraft
Om fordypning elkraft
Elkraft har et vidt fagområde. Fagområdet består av emner som installasjonssystemer og automatiserte system med faglig ledelse, elektrisk energiproduksjon og distribusjon med faglig ledelse, elektroniske kommunikasjonssystemer (Ekom) med faglig ledelse og elektriske installasjoner og elenergianlegg med faglig ledelse. Kunnskap om alternative energikilder og -bærere er viktig.
En ferdig utdannet student vil kunne virke som leder og etter tre års relevant praksis etter studiet kunne gå opp til installatørprøve og etter bestått prøve kunne ha det det faglige ansvaret for arbeid knyttet til elektriske anlegg i forhold til de krav som stilles i Forskrift om elektroforetak og kvalifikasjonskrav for arbeid knyttet til elektriske anlegg og elektrisk utstyr. Utdanningen tilfredsstiller også NKOM sine krav i henhold til Forskrift om autorisasjon for virksomhet som utfører installasjon og vedlikehold av elektronisk kommunikasjonsnett (autorisasjonsforskriften). Opplæringen skal gi et godt fundament for å forstå de forhold som må vurderes av faglige ansvarlige, med vekt på vurderinger av teknisk/økonomiske valg, ledelse og HMS.
Studiemodeller
Studiets struktur og oppbygning
Det nettbaserte deltidsstudiet er en toårig utdanning fordelt over 3 år. Alle Nettsamlingene er synkrone og foregår via nett ca. en gang ukentlig. Det vil også være 12 dager på campus i Grimstad i løpet av studiet med obligatoriske laboratorieøvelser og oppgaver.
Utdanningen er organisert slik at studentene møter forberedt på ukentlige nettsamlinger, gjennomfører arbeidskrav individuelt og/eller i gruppe, samarbeider med medstudenter mellom samlinger og får veiledning av lærer og medstudent. Studenten må være forberedt på en stor grad av selvstudie.
Utdanningen har et omfang på 120 studiepoeng (sp) og gjennomføres nettbasert med samlinger på deltid over 3 år. For en heltidsstudent er normen for arbeid med studier 1620 timer pr år, som tilsvarer 27 timer for hvert studiepoeng.
Emnekode |
Emnenavn |
Studie- poeng |
Lærerstyrte aktiviteter |
Veiledning |
Eget arbeid |
Totalt timetall |
40TE66K |
Realfaglige redskap |
10 sp |
51 |
79 |
140 |
270 |
40TE66H |
Kommunikasjon |
10 sp |
51 |
79 |
140 |
270 |
40TE66I |
LØM |
10 sp |
51 |
79 |
140 |
270 |
40TE66C |
Elektriske systemer |
15 sp |
76 |
119 |
210 |
405 |
40TE66E |
Elektroniske systemer |
15 sp |
76 |
119 |
210 |
405 |
40TE66G |
Installasjonssystemer |
10 sp |
51 |
79 |
140 |
270 |
40TE66B |
Elektrisk energiproduksjon og - distribusjon |
10 sp |
51 |
79 |
140 |
270 |
40TE66J | Prosjekt- og faglig ledelse | 10 sp | 51 | 79 | 140 | 270 |
40TE66D |
Elektroniske kommunikasjonssystemer (Ekom) |
10 sp |
51 |
79 |
140 |
270 |
40TE66A |
Automatiserte- og reguleringssystemer |
10 sp |
51 |
79 |
140 |
270 |
40TE66F |
Hovedprosjekt |
10 sp |
14 |
79 |
177 |
270 |
|
Sum |
120 sp |
574 |
949 |
1717 |
3240 |
Læringsutbytte
Fagskole med to-års varighet (120sp) er plassert på nivå 5.2 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk (NKR) og studieplanen følger dette nivået i beskrivelse av læringsutbytte ved endt utdanning. Nivåene i NKR er beskrevet som tre kategorier: kunnskap, ferdigheter og generell kompetanse Alle læringsutbyttebeskrivelsene er delt etter de tre kategoriene. Læringsutbyttebeskrivelser skal tydeliggjøre forbindelsen mellom innholdet i utdanningen og behovet i næringslivet.
Med begrepene kunnskaper, ferdigheter og generell kompetanse menes:
- Kunnskaper: Forståelse av teorier, fakta, begreper, prinsipper, prosedyrer innenfor fag, fagområder og/eller yrker.
- Ferdigheter: Evne til å anvende kunnskap til å løse problemer og oppgaver. De ulike typene ferdigheter kan være kognitive, praktiske, kreative eller kommunikative ferdigheter.
- Generell kompetanse: Evne til å kunne anvende kunnskap og ferdigheter på selvstendig vis i ulike situasjoner gjennom å vise samarbeidsevne, ansvarlighet, evne til refleksjon og kritisk tenkning i utdannings- og yrkessammenheng.
Det er utformet læringsutbytte for hvert emne i studiet. Her er det overordnede læringsutbyttet for studiet innen Elkraft:
Kunnskap
Kandidaten
- har kunnskap om begreper, prosesser og verktøy som anvendes innen elektriske og elektroniske systemer
- har kunnskap om økonomi, ledelse og markedsføring i en bedrift
- har kunnskap prosjektstyring, risikovurdering og gjennomføring i prosjekter
- har kunnskap om drift og vedlikehold av elektriske anlegg
- har kunnskap om bærekraftige energisystemer
- har kunnskap om elkraftbransjen og hvilket utviklingsarbeid som foregår innenfor fagområdet
- kan vurdere eget arbeid i forhold til gjeldende krav og normer knyttet til elkraftfaget
- kan vurdere eget arbeid med risikovurdering, kvalitetssikring og internkontroll i forhold til gjeldene krav til HMS og kvalitet.
- kan oppdatere sin yrkesfaglige kunnskap innenfor elkraftfaget
- kjenner til betydning av bransjen historie og utvikling i et samfunns- og verdiskapingsperspektiv
Ferdigheter
Kandidaten
- kan gjøre rede for sine faglige valg i planlegging, prosjektering og verifisering av elektriske og elektroniske anlegg
- kan gjøre rede for valg av drifts- og vedlikeholdsstrategier for elektroniske og elektriske anlegg og innen kraftproduksjon og distribusjon
- kan reflektere over egen utøvelse av faglig ledelse
- kan reflektere over egen faglig utøvelse innen installasjon av elektriske og elektroniske systemer, kraftproduksjon og -distribusjon og justere denne under veiledning
- kan finne og vise til informasjon og fagstoff som er relevant for å løse oppgaver innen elkraftfaget
- kan kartlegge en situasjon og identifisere elkraftfaglige problemstillinger og iverksetting av tiltak
- kan reflektere over egen faglige utøvelse innen elkraftsystemer og justere disse ved behov
Generell kompetanse
Kandidaten
- kan planlegge og gjennomføre risikovurdering, kvalitetssikring og internkontroll for å ivareta krav HMS og kvalitet
- kan planlegge, prosjektere og gjennomføre yrkesretta arbeidsoppgaver og prosjekter alene og som deltaker eller leder i gruppe, i tråd med etiske krav og retningslinjer for miljø og kvalitet som gjelder nasjonalt og internasjonalt
- kan bidra til organisasjonsutvikling ved å følge med på ny teknologi innen bransjen som kan føre til kvalitetsheving, nyskapning og innovasjon
- kan lede personer, enkelte lag og hele arbeidsstyrken på arbeidsplassen - engasjere og motivere samt bygge relasjoner på tvers av andre tekniske fag
- kan utveksle synspunkter på elektrofaglige problemstillinger med andre med bakgrunn innen elektrofaget og delta i diskusjoner om utvikling av god praksis
Læringsformer
Arbeidsformene skal være relevante og hensiktsmessige i henhold til læringsutbyttebeskrivelsene for utdanningen. Læringsaktivitetene skal motivere til selvstendighet og aktiv refleksjon over egen læringsprosess. Det forutsettes at studentene viser initiativ og tar medansvar for egen læring. Gjennom utdanningen legges det vekt på at studentene utvikler evne til praktisk yrkesutøvelse, selvstendig arbeid, kommunikasjon, samarbeid og faglig ledelse.Utdanningen legger vekt på å se faget i et bredere samfunns og miljøperspektiv med fokus på bærekraft og etiske vurderinger.
Utdanningen skal være nært knyttet til studentenes egne erfaringer, problemstillinger fra praksisfeltet, utfordringene i arbeidslivet og sentral teori. I høyere yrkesfaglig utdanning legges det vekt på at teori og praksis danner en integrert helhet. Det er lagt vekt på å tilrettelegge for studentaktive læringsaktiviteter. Variasjon i valg av læringsmetoder er nødvendig for å oppnå en helhetlig kompetanse.
Nettsamling i videokonferanse
Den lærerstyrte undervisningen foregår gjennom videokonferanser i sanntid. Nettsamlingene er basert på at studentene har orientert seg i fagstoffet knyttet til temaet før samlingene. Samlingene er preget av teoretisk underbygning og praktisk anvendelse av temaene. Ettersom fagskolen skal utdanne praktikere som skal kunne gå rett inn i relevant arbeid, må studentene i løpet av utdanningen kople teorien til sin egen nåværende og framtidige praksis.
Studentene veksler mellom plenum, hvor alle studentene ser og kan samtale med hverandre og faglærer samtidig, og smågrupper, hvor studentene ser og kan samtale med medlemmene av gruppen. Læreren kan kople seg inn i gruppene etter ønske og behov.
Opptak av nettsamlingene
Det gjøres opptak av hver nettsamling i videokonferanse, som legges ut på læringsplattformen. Unntatt er aktivitet som foregår i grupperom. Opptakene er tilgjengelig for studentene gjennom hele utdanningen, og kan avspilles så mange ganger som studentene ønsker.
Gruppearbeid i nettsamlingene
Flere ganger i løpet av en nettsamling deles studentene inn i grupper, hvor de løser oppgaver, diskuterer og reflekterer over temaet. Deretter hentes de inn i klasserommet igjen av læreren, som løfter frem løsningsalternativ, diskusjonspunkter og refleksjoner fra studentene.
Arbeidskrav og studiekrav
Studentene skal levere flere obligatoriske arbeidskrav og studiekrav i alle emner innen angitte tidsfrister.
Arbeidskrav
Arbeidskravene kan være av mindre eller større omfang. Mindre arbeidskrav kalles læringsnotat og vil være relatert til en eller noen få nettsamlinger. De større arbeidskravene vil dekke en større del av læringsutbyttet/pensum. Arbeidskravene vurderes bestått/ikke bestått.
Arbeidskrav - læringsnotat
Etter ca. hver nettsamling/fullført tema skal studentene levere inn et arbeidskrav-læringsnotat, hvor de skal synliggjøre sitt faglige utbytte knyttet til pensum som nylig er gjennomgått. Arbeidskrav - læringsnotatet kan være i form av tekst, video, lyd eller andre medieformat. Lærer gir tilbakemelding slik at studenten veiledes til å nå det faglige utbyttet som er beskrevet i studieplanen om emnet. Arbeidskrav - læringsnotat skal ha et omfang som tilsvarer mellom 300 og 500 ord.
Arbeidskrav av større omfang
Arbeidskrav av større omfang dekker bredere deler av pensum, og det er ikke et ferdig definert omfang. Studentene kan samarbeide og benytte alle hjelpemidler. Arbeidskravene er laget for å utvikle faglig dybdekunnskap.
Samtlige arbeidskrav må være bestått og levert innen angitte tidsfrister for å få vurdering i emnet.
Studiekrav
Studiekrav inngår i emnekarakteren. Disse kan dekke hele eller store deler av pensum, og det er ikke et ferdig definert omfang. Studentene skal levere inn oppgaver som ikke kan være kopi/plagiat av andre. Bruk av kildehenvisninger er sentralt. Samtlige studiekrav må være levert innen angitte tidsfrister.
Studentene får formativ tilbakemelding på arbeidskravene og studiekrav som leveres innen tidsfrist, og kan velge å bearbeide og levere på nytt innen en uke etter man har fått tilbakemelding fra læreren. Studentene kontakter da læreren og ber han åpne for å levere på nytt. Ved innlevering på nytt, skal studenten laste opp ny besvarelse og la den gamle besvarelsen stå, samt beskrive hva som er endret.
På en oppgitt dato må studentene legge en kopi av sine studiekrav inn i en egen sensurmappe. Disse vil danne utgangspunkt for den summative vurderingen/ karakteren i emnet.
Refleksjonsoppgave
Studenten skal levere en obligatorisk refleksjonsoppgave i hver sensurmappe. Disse oppgavene har som hensikt at studenten skal bli bevisst på hva de har lært i løpet av hvert emne. Refleksjonsoppgavene inngår ikke i den summative vurderingen, men mappenes innhold vil ikke bli vurdert dersom refleksjonsoppgavene ikke er levert.
Månedsundersøkelse
Studenten blir presentert for en undersøkelse knyttet til studietilbudet, spørsmål kan variere fra måned til måned. Undersøkelsene er viktige med tanke på å kvalitetssikre studietilbudet.
Lesing av fagstoff
Studentene skal lese seg opp på / se / høre faglig stoff i henhold til litteraturlistene i hvert emne og tilleggsressurser som er tilgjengelig på læringsplattformen. Stoffet er valgt ut fra at det skal understøtte læringsutbyttebeskrivelsene, og er organisert etter temaene som gjennomgås. Studentene skal utvikle evnen til å lese fagstoff og vurdere om den er troverdig, relevant og kunnskapsbasert.
Læringsgrupper og medstudentvurdering
Studentene deles inn i læringsgrupper. Studentene jobber sammen mellom nettsamlingene. Studentene kan gi hverandre tilbakemelding og vurdering på læringsnotater og oppgaver, innen læreren gir sin tilbakemelding og vurdering. Det vil være en obligatorisk medstudentvurdering. Deltakelsen i læringsgruppene er viktig for å skape et læringsfellesskap, som bidrar til engasjement og forankring.
Veiledning
Veiledningen i utdanningen er en kontinuerlig prosessveiledning som består av følgende elementer:
- Muntlig og skriftlig medstudentveiledning i læringsgrupper
- Muntlig og skriftlig individuell veiledning fra faglærer
- Felles veiledning på nettsamlinger ut fra læringsnotatene og faglige oppgaver
- Faglærers innlegg og svar i diskusjonsgrupper
- Læringsrapporter og oppfølging fra e-læringskoordinator
- Prosjektveiledning
Veiledning skal bidra til at studentene ser sammenheng mellom teori og praksis, og styrker studentenes refleksjon i eget arbeid.
Hver student får en individuell og skriftlig tilbakemelding med veiledning fra læreren på arbeidskrav, og har anledning til å forbedre arbeidskravene ut fra veiledningen. Det legges vekt på en konstruktiv og styrkeorientert tilbakemelding, som bidrar til videre motivasjon for studenten.
Studentene tilbys individuell muntlig veiledning etter ønske og behov på grunnlag av innsendt veiledningsgrunnlag. Veiledningen begrenses til 20 minutter pr gang inntil 3 ganger pr emne. Totalt har studentene anledning til å få ca. 1 time pr emne. Ved særlige behov kan studenten tilbys mer.
Læreren henter informasjon fra læringsnotatene om hvilke faglige temaer som er uklare for studentene. Det er ofte de samme uklarhetene og spørsmålene blant flere studenter. Disse tas så opp i etterfølgende nettsamling, slik at studentene får felles oppklaring i tillegg til individuell veiledning.
Læringsrapporter
Studentene får en månedlig rapport med læringsdata hentet fra its learning. Resultat fra månedsundersøkelsen og annen informasjon kan også bli integrert i denne rapporten.
Vurderingsformer
Vurdering skal gjennomføres på en slik måte at skolen på et mest mulig sikkert grunnlag kan vurdere i hvilken grad studenten har nådd læringsutbyttet som er beskrevet i studieplanen for utdanningen.
Til hvert emne er det arbeidskrav og studiekrav som den enkelte student må gjennomføre. Studenten må overholde angitte tidsfrister og oppmøtetider for disse for å få vurdering.
Underveisvurdering
Arbeidskrav
Arbeidskrav er obligatoriske studentoppgaver/aktiviteter hvor studentene får formativ tilbakemelding på arbeidet, og kan levere på nytt en gang innen en gitt frist. Det vurderes til bestått/ikke bestått. Tilbakemeldinger gis i Its learning.
Alle arbeidskrav dokumenteres i Its learning, og skal leveres innen gitte tidsfrister.
Det gis inntil 10 arbeidskrav pr 10 studiepoeng.
Innlevering | Studenter leverer inn et arbeid. Arbeidet leveres skriftlig, eller som en lyd- eller videofil. Arbeid som utføres på papir, skal skannes og leveres digitalt. |
Muntlig presentasjon | Studentene gjennomfører en muntlig presentasjon for klasse og/eller faglærer. |
Lab-øvelse og rapport | Studenten leverer inn rapport etter lab-øvelse. |
Digitale tester | Studenten gjennomfører digitale tester. |
Gruppeoppgave/Tverrfaglig prosjekt | Studentene deltar i gruppearbeid og bidrar aktivt i oppgaven. |
Bestått/ Ikke bestått
Vurdering bestått/ ikke bestått blir gitt ved arbeidskrav. Dersom studenten ikke består et arbeidskrav, har studenten mulighet til å levere det på nytt en gang innen en gitt frist. Samtlige arbeidskrav i emnet må være vurdert til bestått for å kunne gjennomføre emnets studiekrav.
Bestått: Besvarelsen/presentasjonen viser at studenten har faglig kunnskap innen hele emnet, og god kunnskap innen de mest sentrale områdene. Kravet om bred kunnskap i emnet betyr at det ikke kan være store kunnskapshull i deler av emnet. Manglende eller utilfredsstillende besvarelse av enkelte oppgaver kan derfor ikke kompenseres ved svært god besvarelse av andre. Oppgavene kan likevel vektes ulikt under vurderingen, avhengig av hvor sentrale de er for emnet.
Ikke bestått: Besvarelsen/presentasjonen viser at studenten har manglende kunnskap innen sentrale områder som inngår i emnet. Studenten har ikke tilstrekkelig faglig kunnskap, ferdigheter eller generell kompetanse til å kunne anvende det oppnådde læringsutbyttet fra emnet på en selvstendig måte.
Avsluttende vurdering
Studiekrav
Studiekrav er testsituasjoner, oppgaver og innleveringer som inngår i sluttvurderingen av emnet. De kan være skriftlige, muntlige, praktiske, i form av video/lydfil, eller en kombinasjon av dette. Disse er obligatoriske og vurderes med karakter, og må være utført og levert innen gitte frister.
Det gis 1-2 studiekrav pr. emne. Ved flere studiekrav, må alle bestås for å få bestått karakter.
Testsituasjon |
Prøve og/eller praktisk øvelse hvor studentene gjennomfører øvelsen på bestemt sted og tidsrom. |
Skoleeksamen |
Skriftlig eksamen arrangert i et lokale under tilsyn, med fastsatt tid for utlevering av oppgave og innlevering. Eksamen kan gjennomføres på papir eller digitalt. |
Skriftlig innlevering med muntlig høring |
Skriftlig innlevering som danner grunnlag for sluttvurdering, skal følges av en muntlig høring med faglærer samt en sensor. Innlevert arbeid vurderes bestått/ikke bestått, karakter gis etter muntlig høring. Ved stryk på muntlig høring, må også innleveringen gjøres på nytt. |
Hovedprosjekt |
Hovedprosjekt gjennomføres på slutten av utdanningen og er et eget emne. Avsluttende vurdering består av to studiekrav som gir emnekarakter. En prosjektrapport som teller 40% i vurderingen og en individuell muntlig høring som teller 60% i vurderingen. Hvis man får karakteren F på en av vurderingene, vil samlet karakter gi F. I den individuelle muntlige høringen vil studenten bli vurdert av veileder og en ekstern sensor. Vurderingen vil være basert på studentens muntlige prestasjon. |
Muntlig høring |
Det gjennomføres en muntlig høring som danner grunnlag for emnekarakter. Den vil foregå med faglærer samt en sensor. |
Karakterskala, vurdering og eksamensordning er beskrevet i kapittel 4 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder. Vurderingsordningene skal være i samsvar med utdanningens læringsutbyttebeskrivelser og temaer, samt lærings- og vurderingsformer.
Disiplinære sanksjoner
Ordninger ved disiplinære sanksjoner er beskrevet i kapittel 6 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder.
Klage og klagebehandling
Klager skal behandles etter reglene i forvaltningsloven. Fagskolen i Agder har beskrevet ordninger ved klager i kapittel 10 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder.
Opptakskrav
Fagskolens forskrift skal vise studentenes og tilbyders rettigheter og plikter samt sikre upartisk og rettferdig behandling av studentene. Fagskolens Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder er publisert på lovdata.no.
Opptaksordningen er beskrevet i kapittel 2 i forskriften.
Søkere som kan dokumentere at de skal gjennomføre fagprøve etter opptaksfristen, kan tildeles plass på vilkår om bestått prøve i løpet av første semester i opptaksåret.
Målgruppe for utdanningen
For opptak til Elkraft kreves relevant fag- eller svennebrev innen elektrofag, eller realkompetanse. Realkompetansen vurderes i forhold til det formelle opptakskravet.
Relavante fag- eller svennebrev:
- Automatikkmekanikerfaget
- Automatiseringsfaget
- Elektrikerfaget
- Elektroreparatørfaget
- Energimontørfaget
- Energioperatørfaget
- Heismontørfaget
- Produksjonselektronikerfaget
- Signalmontørfaget
- Tavlemontørfaget
- Telekommunikasjonsfaget
- Telekommunikasjonsmontørfaget
- Montørfaget
- Verktøymakerfaget
- Viklerfaget
- Vikler- og transformatormontørfaget
- Togelektrikerfaget
- Seviceelektroniker
- Romteknologi
- Maritim elektrikerfaget
Dokumentasjon
Etter fullført og bestått fagskoleutdanning utstedes det vitnemål. Dette er beskrevet i kapittel 5 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder.
Fagskolen utferdiger vitnemål om fullført fagskoleutdanning.
Tekniske forutsetninger
Studentene må ha adgang til egen datamaskin med operativsystem Windows. Dette skyldes at det meste av den relevante programvaren til nettutdanninger støttes av Windows operativsystem. Skolen tildeler studentene Office 365. I tillegg må datamaskinene enten ha innebygd videokamera eller eksternt videokamera og høretelefoner med støyreduserende mikrofon. Studentene må ha tilgang til internett med minimum hastighet tilsvarende mobilt nettverk 4G. Studentene må selv sikre seg teknisk bistand til egen PC og eget internett.
Fagskolen vil gi studentene støtte i å utvikle den nødvendige digitale kompetansen gjennom utdanningen.
Nettstudenter bør inneha en viss digital kompetanse. De bør kunne identifisere, lokalisere, hente, lagre, organisere og analysere digital informasjon. Det er viktig å kunne dele ressurser, knytte kontakt med andre og samarbeide via digitale verktøy. Grunnleggende tekstbehandling og bruk av presentasjonsverktøy regnes som grunnleggende digital kompetanse.
Med utgangspunkt i formål og behov bør studenten kunne identifisere digitale behov og ressurser, slik at studenten kan oppdatere sin egen og andres kompetanse.
Det er viktig at studenten ivaretar personlig integritet og sikkerhet, har kjennskap til rettighet og lisenser, samt beskytter sin egen data for en sikker og bærekraftig bruk
Jobbmuligheter
Stillinger etter studiet kan være innen elektrisitetsverk, elektroinstallasjonsbransjen, industri, handel, rådgivning, arbeid på ledernivå i privat og offentlig arbeidsliv. Arbeidet kan være kombinasjon av praktiske og teoretiske oppgaver, innebære nyskaping, etablering og drift av ulike virksomheter.
Fagskoleutdanning innen elkraft kan gi helt nye jobbmuligheter.
- Arbeid i tekniker- og ingeniørjobber i offentlig og privat sektor
- Lede og være ansvarlig for planlegging, vedlikehold og installasjon av elektriske anlegg (forutsatt krav i kvalifikasjonsforskrift er oppfylt)
- Studiet gir det teoretiske grunnlaget for å bli installatør og å være ansvarlig driftsleder
- Utdanningen kvalifiserer også til å bli yrkesfaglærere i videregående skole. (Pedagogikkstudium tas etter fagskolen.)
Utgifter
Selve studiet er gratis, men studenten må selv dekke studiemateriell som bøker, PC, lisenser, kopiering og ekskursjoner.
Det betales en semesteravgift to ganger i året. Se skolens nettside for beløp og betalingsfrister. Semesteravgiften dekker medlemskap i Organisasjon for Norske Fagskolestudenter (ONF) og Studentsamskipnaden i Agder(SiA). Den gir også studenten rett til å følge studier, motta avsluttende vurderinger i emner samt gå opp til eksamen. Dette gjelder både heltids- og deltidsstudenter.
Studier ved Fagskolen i Agder er godkjent av NOKUT og gir rett til lån og stipend i Statens lånekasse for utdanning.
Studenten får tilgang til digitalt studentbevis i det administrative systemet VIS.
Pensumliste |
---|
Installasjonssystemer og automatiserte systemer med faglig ledelse
Andre ressurser oppgis ved studiestar |
Elektrisk energiproduksjon og -distribusjon med faglig ledelse
Andre ressurser oppgis ved studiestart |
Elektriske installasjoner og elenergianlegg med faglig ledelse
Andres ressurser oppgis ved studiestart
|
Finn Aakre Haugen, Reguleringsteknikk, 2. utgave, ISBN: 978-82-450-1684-0 |
Hovedprosjekt:
Tekniske standarder - standard.no – elektronisk studentabonnement ca. 500.- pr. år. Det kan komme utgifter til programvarelisenser og utstyr i tillegg.
|