BARSEL - OG BARNEPLEIE
BARSEL - OG BARNEPLEIE
- Studiefakta
- StudienivåFagskole nivå 5.1
- StudieformDeltid
- Studiepoeng60
- StudiestedGrimstad
- FagområdeHelse- og oppvekstfag
- StudieplanansvarligMarit Bolstad Tveide
- Start2024 Høst
Sist revidert:
Om studiet
Politiattest
Det er et krav om politiattest på utdanninger som har praksis på tildelt praksisplass. Søkere som har fått tilbud om studieplass og som innebærer praksis må levere politiattest senest fire uker etter søker har mottatt bekreftelse på opptak. Politiattesten må ikke være eldre enn tre måneder på tidspunktet for fremleggelse av attesten, ref. Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder § 7-1
For denne utdanningen kreves politiattest.
Skikkethet
Krav til skikkethet er regulert i lov om høyere yrkesfaglig utdanning § 26.
Skikkethetsvurdering skal foregå ved alle utdanninger der studenten kan utgjøre en fare. Dette gjelder for samtlige fagskoleutdanninger, etter- og videreutdanninger innen fagområde helse- og oppvekst, ref. Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder § 8-2, pkt. 1.
Studenter i denne utdanningen vil være gjenstand for skikkethetsvurdering. Skikkethetsvurdering er en helhetsvurdering av studentens forutsetninger for å avdekke om studenten har de nødvendige forutsetningene for å kunne utøve yrket. En student som i utdanningen eller i fremtidig yrkesutøvelse kan utgjøre fare for liv, fysisk og/eller psykisk helse, rettigheter og sikkerhet til barn, unge eller voksne i sårbare situasjoner, er ikke skikket for yrket.
Om studiet
Fagskoleutdanning er høyere yrkesfaglig utdanning og ligger på nivå over videregående opplæring. Fagskoleutdanning gir kompetanse som kan tas i bruk i arbeidslivet uten ytterligere opplæringstiltak. (Lov om høyere yrkesfaglig utdanning 2019, § 4)
Helse - og oppvekstsektoren påvirkes av samfunnsutviklingen og er preget av gjennomgripende helse og sosialpolitiske reformer som medfører strukturendringer, omorganisering, rasjonalisering og endrede rettigheter for brukerne. Fagskoleutdanning styrker kompetansen i møte med nye utfordringer og utvidede arbeidsoppgaver i det direkte arbeidet med brukere/ pasienter og gir spisskompetanse innen ulike fagfelt. Økt fokus på forebyggende og helsefremmende arbeid, samt brukergrupper som forventer kvalitet og medvirkning, krever en kontinuerlig utvikling av kompetanse og tjenester.
Hovedmålsettingen for fagskoleutdanningene i helse- og oppvekstfag er å utdanne reflekterte yrkesutøvere med høy yrkesetisk standard. Studentene skal etter gjennomført utdanning ha lagt et grunnlag for livslang læring og kontinuerlig omstilling med klar forankring i arbeidslivet.
Fagskoleutdanningene er nært knyttet til arbeidslivets kompetansebehov og er særlig relevant for kompetanseheving i kommunehelsetjenesten. Gjennom dialog med praksisfeltet sikrer skolen seg informasjon om behovene i arbeidslivet og holder seg oppdatert i fagfeltet.
Bærekraft er en del av fagskolens overordnede strategi og skal reflekteres i all aktivitet ved fagskolen. Vi vil bidra til å nå FNs bærekraftsmål gjennom inkluderende og rettferdig utdanning av høy kvalitet og legge til rette for livslang læring. For oss betyr dette også at kompetanse om bærekraft skal integreres i alle våre studier, slik at våre kandidater har nødvendig innsikt til å bidra til bærekraftig utvikling innen sitt fagfelt.
Nasjonalt utvalg for fagskoleutdanning i helse- og oppvekstfag (NUFHO) utarbeider generelle og fagspesifikke planer. Fagspesifikke nasjonale planer gir rammene for innholdet i utdanningen. Dette sikrer at utdanningene er enhetlige og gjenkjennelige uavhengig av tilbyder. Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR) er lagt til grunn ved utarbeidelse av denne studieplanen. Godkjenning av utdanningsplaner foretas av Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT).
Etter gjennomført utdanning tildeles et vitnemål med internasjonal betegnelse:
- Vocational Diploma (VD)
- Yrkesrettet diplom
Hovedmålsettingen for fagskoleutdanningene i helse- og oppvekstfag er å utdanne reflekterte yrkesutøvere med høy yrkesetisk standard. Studentene skal etter gjennomført utdanning ha lagt et grunnlag for livslang læring og kontinuerlig omstilling med klar forankring i arbeidslivet. Fagskoleutdanning gir kompetanse som kan tas i bruk uten ytterligere opplæringstiltak.
Fagskoleutdanning i helse- og oppvekstfag er nært knyttet til arbeidslivets behov og har som mål å styrke fagarbeideres kompetanse for å møte nye og utvidede arbeidsoppgaver. Økt fokus på forebyggende og helsefremmende arbeid, samt brukergrupper som forventer kvalitet og medvirkning krever en kontinuerlig utvikling av kompetanse og tjenester.
Behov for kompetanse innen helse– og oppvekstsektoren påvirkes av samfunnsutviklingen. Samfunnet er i stadig endring, arbeidstakere skal forholde seg til brukere med sammensatte behov og problem og tilby tjenester til brukergrupper med forskjellig kulturbakgrunn. Gjennom dialog med praksisfeltet sikrer skolen seg informasjon om behovene i arbeidslivet og holder seg oppdatert i fagfeltet.
Bærekraft er en del av fagskolens overordnede strategi og skal reflekteres i all aktivitet ved fagskolen. Vi vil bidra til å nå FNs bærekraftsmål gjennom inkluderende og rettferdig utdanning av høy kvalitet og legge til rette for livslang læring. For oss betyr dette også at kompetanse om bærekraft skal integreres i alle våre studier, slik at våre kandidater har nødvendig innsikt til å bidra til bærekraftig utvikling innen sitt fagfelt.
Fagskoleutdanning i Barsel- og barnepleie
Studieplanen skal bidra til at studentene får en spisskompetanse innen barsel- og barnepleie. Utdanningen omhandler svangerskap, fødsel- og barseltid, premature barn, og barnesykepleie 0-18 år. Studieplanen er utarbeidet i samarbeid med Sørlandet sykehus HF.
Fagskoleutdanning i barsel- og barnepleie er et viktig bidrag til å gi gode helsetjenester innen fagfeltet. Den kommunale helse- og omsorgstjenesten og spesialisttjenesten har et felles ansvar for organisering av et sammenhengende og helhetlig tilbud i svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg, og barnesykepleie. Fagskoleutdanningen i barsel- og barnepleie har som mål å utdanne reflekterte yrkesutøvere som med høy yrkesetiske forståelse kan ta initiativ til å utføre målrettet pleie og omsorg til fødende, barselkvinner, friske nyfødte barn, syke barn og ungdom, barn og undom med funksjonshemming og deres pårørende.
Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR) og nasjonal plan i Barsel- og barnepleie som er utarbeidet av Nasjonalt utvalg for fagskoleutdanning i helse- og oppvekstfag (NUFHO) er lagt til grunn ved utarbeidelse av denne studieplanen.
Studieplanen er delt opp i emner, der første emne er lik for alle fordypninger innen helse- og oppvekstfag. Dette skal gi en felles referanseramme og legge til rette for et godt samarbeid mellom ansatte innen helse- og oppvekstsektoren. De øvrige emner, fordypningsemner, skal bidra til at studentene får spisskompetanse innen barsel- og barnepleie.
Utdanningen vektlegger spesielt helhetlig omsorg, brukerperspektivet og tverrfaglighet.
Helhetlig omsorg
Helhetlig omsorg bygger på helhetlig menneskesyn som ivaretar den fysiske, psykiske, sosiale og kulturelt/åndelige dimensjon. For å kunne gi helhetlig omsorg trengs fagkunnskap, relasjonskompetansen og etiske refleksjon. Helhetlig omsorg innebærer også å ivareta barnets perspektiv, barneperspektivet og familien som en helhet. Helhetlig omsorg innebærer også fokus på kultur og aktivitet, se den enkeltes ressurser og tilrettelegge for aktiv deltakelse.
Brukerperspektiv
Brukerperspektivet innebærer respekt for det enkelte menneskets integritet. Det enkelte barn, deres foreldre og søsken møtes med nærhet og engasjement. Utdanningen skal fremme studentenes evne til samhandling og samarbeid med barnet og dets familie ut i fra deres behov.
Tverrfaglighet
Med tverrfaglighet menes i denne sammenhengen kunnskap om og evne til samarbeid på den enkelte arbeidsplass og på tvers av ulike sektorer.
Studiemodeller
Studiets struktur og oppbygning
Fagskolen i Agder tilbyr fagskoleutdanning i Barsel- og barnepleie som deltidsstudie over 2 år. Studietiden inkluderer undervisnings- og veiledningstimer, praksis, tid til evaluering, ekskursjoner, øvingstid og individuelt arbeid.
Studie i Barsel- og barnepleie består av et grunnlagsemne, fem fordypningemner og praksis. Fordypningsemnene er spesifikke for de enkelte fordypninger. Fordypningsemnene i utdanningen er organisert slik at de følger en naturlig utvikling fra svangerskap, fødsel og barseltid til vanlige sykdommer og behandling, og omsorg for det syke barnet og dets pårørende. Utdanningen har to obligatoriske praksisperioder fordelt på føde/barsel og større barn.
Hvert emne består av spesifikke temaer som er aktuelle for emnets innhold for å sikre at studenten oppnår beskrevet læringsutbytte. Det overordnet læringsutbytte studenten skal ha etter endt utdanning er styrende for utforming av læringsutbytte for de enkelte emnene. Emne hovedprosjekt er en fordypningsoppgave som er praksisrettet og knyttet til ett eller flere temaer i utdanningens emner. Hovedprosjektet gjennomføres når alle andre emner og praksis er bestått.
Fremdriftsplaner
Det utarbeides en fremdriftsplan for hvert semester som gir studentene utfyllende informasjon om studiet, arbeidskrav og studiekrav. Fremdriftsplanen er tilgjengelig for studentene på skolens digitale læringsplattform.
Lærerstyrt undervisning og veiledning av arbeidskrav, emneoppgaver og faglig fordypning foregår i skoletiden. Utover dette kan veiledning gis via digital læringsplattform. Selvstudie er den tid studenten må beregne å bruke på arbeidskrav, emneoppgaver, hovedprosjekt, gruppearbeid og fagstoff utover skoletid.
Studiet har følgende emneinndeling
Emneoversikt | Studiepoeng | Antall uker deltid 2 år |
Emne 1 (00HH07A) Grunnleggende kunnskap om helse, oppvekst og sosialfaglig arbeid. |
14 | 14 |
Emne 2 (00HH07B) Svangerskapet |
3 | 4 |
Emne 3 (00HH07C) Fødsel og barseltid |
19 | 14 |
Praksis Integrert del i emne 3 Føde- og barselavdeling (3 +7 uker) |
10 | |
Emne 4: (00HH07D) Premature barn |
3 | 4 |
Emne 5: (00HH07E) Barnesykepleie |
11 | 10 |
Praksis Integrert del i emne 5. Barnesykepleie |
4 | |
Emne 6(00HH07F) Hovedprosjekt |
10 | 12 |
Totalt | 60 | 72 |
Læringsutbytte
Fagskole med ett- års varighet er plassert på nivå 5.1 i Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk (NKR) og følger dette nivået i beskrivelse av læringsutbytte ved endt utdanning. Nivåene i NKR er beskrevet som tre kategorier: kunnskap, ferdigheter og generell kompetanse Alle læringsutbyttebeskrivelsene er delt etter de tre kategoriene. Læringsutbyttebeskrivelser skal tydeliggjøre forbindelsen mellom innholdet i utdanningen og behovet i næringslivet.
Med begrepene kunnskaper, ferdigheter og generell kompetanse menes:
- Kunnskaper: Forståelse av teorier, fakta, begreper, prinsipper, prosedyrer innenfor fag, fagområder og/eller yrker.
- Ferdigheter: Evne til å anvende kunnskap til å løse problemer og oppgaver. De ulike typene ferdigheter kan være kognitive, praktiske, kreative eller kommunikative ferdigheter.
- Generell kompetanse: Evne til å kunne anvende kunnskap og ferdigheter på selvstendig vis i ulike situasjoner gjennom å vise samarbeidsevne, ansvarlighet, evne til refleksjon og kritisk tenkning i utdannings- og yrkessammenheng.
Kunnskap
Kandidaten:
- har kunnskap om befruktning, fosterets utvikling, fysiske og psykiske endringer og plager i svangerskapet og neonatal påvirkning
- har kunnskap om den naturlige fødselsprosessen, indikasjoner for assistert fødselshjelp og komplikasjoner som kan oppstå under en forløsning
- har kunnskap om observasjoner og pleie av barselkvinnen og det nyfødte barnet, og komplikasjoner som kan oppstå i barseltiden
- har kunnskap om årsaker til prematur fødsel og utviklingstilpasset neonatal omsorg
- har kunnskap om normal fysisk, kognitiv og psykososial utvikling hos barn og ungdom og hvilke faktorer som kan fremme og hemme denne utviklingen
- har kunnskap om vanlige sykdommer og funksjonshemminger hos barn og ungdom og kunnskap om relevante observasjoner og tiltak
- har kunnskap om målrettet kommunikasjon for å kunne bygge gode relasjoner til fødekvinnen, barselkvinnen, barn, ungdom, pårørende og kolleger
- har kunnskap om etikk, ulike kulturer og tradisjoner relevant for fagfeltet barsel- og barnepleie
- har innsikt i sentrale lover og forskrifter aktuelt for fagfeltet barsel- og barnepleie, og yrkesutøveres rettigheter og plikter
- har kunnskap om organisering av helsetjenester og kjennskap til ansvar og oppgaver for ulike aktører knyttet til barsel‐ og barnepleie
Ferdigheter
- kan observere og delta i behandling og pleie til kvinner i svangerskap, fødsel‐ og barseltid og det nyfødte barnet
- kan observere og delta i behandling og pleie til gravide med komplikasjoner og ved komplikasjoner under forløsning
- kan kartlegge og observere det premature barnets behov og anvende neonatal utviklingsbasert stell og pleie
- kan veilede og undervise det nyfødte barnets omsorgspersoner i stell og amming
- kan observere og delta i behandling og pleie av barn og ungdom ut fra deres individuelle behov
- kan kommunisere og samhandle med fødekvinnen, barselkvinnen, barn, ungdom og pårørende for å skape tillit og bygge gode relasjoner
- kan bruke målrettet kommunikasjon for å forberede og veilede barn og ungdom ut fra alder og modningsnivå
- kan kommunisere med og tilrettelegge for mennesker med ulik kulturell bakgrunn
- kan samarbeide med aktuelle fagpersoner innen fagfeltet barsel- og barnepleie
- kan kartlegge og identifisere faglige problemstillinger og iverksette tiltak knyttet til fødekvinnens, barselkvinnens, barnets, ungdommens og pårørendes behov
- kan finne, bruke og henvise til fagstoff og oppdatere sin yrkesfaglige kunnskap relevant for fagfeltet barsel- og barnepleie
Generell kompetanse
- har forståelse for etiske problemstillinger knyttet til ulike sosiale strukturer og ulik kulturell bakgrunn hos den fødende, barselkvinnen, barn, ungdom og pårørende
- har utviklet en etisk grunnholdning og kan reflektere over egen praksis innen fagfeltet barsel‐ og barnepleie og begrunne sine vurderinger faglig, etisk og juridisk
- kan utføre pleie og omsorg til den fødende, barselkvinnen, barn, ungdom og pårørende ut ifra individuelle behov på en profesjonell og etisk forsvarlig måte, i samarbeid med omsorgspersoner og annet helsepersonell
- har forståelse for betydningen av tverrfaglig samarbeid og eget kompetanseområde innen fagfeltet barsel- og barnepleie
- kan bygge relasjoner med kollegaer og andre faggrupper for å kvalitetssikre og videreutvikle sin kompetanse innen fagfeltet barsel‐ og barnepleie
- kan delta i å utvikle tjenestetilbudet gjennom erfarings‐ og kunnskapsdeling på arbeidsplassen innenfor fagfeltet barsel‐ og barnepleie
Læringsformer
Lærings- og arbeidsformer
Det legges vekt på å skape godt læringsmiljø for studentene. I den sammenheng arrangeres det en oppstart uke med fokus på relasjonsbygging, studieteknikk og datakunnskap. Det gjennomføres også en kartleggingssamtale med hver enkelt student for å avklare forventninger og eventuelle behov for særskilt tilrettelegging.
Studiet skal være nært knyttet til studentenes arbeidserfaringer fra yrkesfeltet. Fagskoleutdanningen legger vekt på at teori og praksis danner en integrert helhet.
Læringsformene skal være relevante og hensiktsmessige i henhold til læringsutbyttebeskrivelsene for utdanningen. Studie skal motivere til selvstendighet og aktiv refleksjon over egen læringsprosess. Et viktig fokus i studiet er å kunne foreta etiske vurderinger og å se faget i et samfunns- og verdiskapingsperspektiv. Gjennom studie legges det vekt på at studentene utvikler evne til praktisk problemløsning, selvstendig arbeid, kommunikasjon, samarbeid og faglig ledelse.
Læringsformene har fokus på studentens rolle i læringsprosessen og henviser til aktiviteter hvor studenten har en aktiv rolle. Det innebærer blant annet at studentene aktivt må oppsøke læringssituasjoner og læringsarenaer. Lærerens rolle blir å tilrettelegge for læring og støtte / veilede studentene i læreprosessen. Dette krever at studentene har et bevisst forhold til læreprosesser og egne læringsbehov.
Variasjon i valg av læringsmetoder er nødvendig for å oppnå en helhetlig kompetanse som omfatter både kunnskap, ferdigheter og generell kompetanse. Disse omfatter blant annet arbeid med arbeidskrav, presentasjoner, gruppearbeid og fagrelaterte diskusjoner. Fagskolen legger til rette for at studentene kan bruke hverandre i læringen gjennom gruppearbeid, diskusjoner og tilbakemeldinger.
Gruppearbeid/ Læringsgrupper
Samarbeidslæring bidrar til dybdelæring, kritisk tenkning og bedrer kommunikasjonsferdigheter og kan benyttes ved temaer på skolen og ved arbeidskrav og studiekrav. I en gruppe er deltakernes samlede kompetanse større enn hos den enkelte student.
Digitale læringsaktiviteter
Skolen benytter Podkast og VR som læringsaktivitet ved ulike tema. Studentene kan også selv bidra i å lage innhold til Podkast og VR.
Eksterne forelesere/ekskursjoner
Skolen benytter eksterne forelesere med spesiell kompetanse, både teoretisk og praktisk, innen aktuelle fagområder. Lærerne samarbeider med eksterne foreleser om faglig innhold og arbeidsformer. Ekskursjoner til næringslivet og andre læringsinstitusjoner blir benyttet.
Arbeidskrav
I hvert emne arbeider studentene med arbeidskrav. Arbeidskrav benyttes både som arbeids-, lærings og vurderingsform. Arbeidskravene bygger på hverandre slik at de ulike tema det arbeides med kan videreføres og videreutvikles. Hensikten er at studenten skal oppleve sammenheng og helhet i læringsprosessen. Arbeidskrav er praksisnære, bygger på tema og læringsutbytte i emnene og bidrar til en læringsprogresjon mot studiekravene.. Arbeidskravene kan være muntlige, skriftlige, praktiske, eller en kombinasjon av dette. Det gis muntlig eller skriftlig veiledning og vurdering. Studentens egen vurdering av faglige og etiske problemstillinger, og læringsutbytte vektlegges i veiledning. Antall arbeidskrav vil variere avhengig av emnets temaer og omfang. Utdypende informasjon om innhold i og form på arbeidskrav og vurderingskriterier, beskrives i skolens digitale læringsplattform.
Studiekrav
Hver emne avsluttes med et studiekrav. Alle arbeidskrav må være bestått for å kunne gjennomføre studiekravet. Emnets læringsutbyttebeskrivelser styrer studiekravets innhold. Utdypende informasjon om innhold i og form på studiekrav og vurderingskriterier, beskrives i skolens digitale læringsplattform.
Veiledning
Gjennom studiet får studentene veiledning og oppfølging både individuelt og gruppevis. Veiledning underveis i arbeid med arbeidskrav og studiekrav skal bidra til læring. Veiledning vil bli gitt muntlig og/eller skriftlig via digital læringsplattform. Veiledningen skal bidra til at studentene ser sammenheng mellom teori og praksis og styrker studentens refleksjon i eget arbeid.
Praksis
Praksis er en viktig læringsarena for å oppnå læringsutbytte for studiet. Studenten skal i praksis se sammenheng mellom teoretisk kunnskap fra utdanningen og praktiske ferdigheter som miljøarbeider, og se betydningen av tverrfaglig samarbeid.
Egenrefleksjon
Ved slutten av hvert emne skal studenten skrive et refleksjonsnotat om eget læringsutbyttet i emnet.
Selvstudium
Der studietiden ikke er timeplanlagt, forventes det at studentene nytter denne tiden til arbeid med oppgaver og litteraturstudier knyttet til de ulike emneområdene. Selvstudium omhandler bl.a. å sette seg inn i pensum og de ressurser lærer legger ut i forkant av undervisningsdagene. Ressurser kan være blandet læring/ blended learning, en kombinasjon av læring over digitale flater og ansikt til ansikt i undervisningen. Læreren legger oppgaver, videofilmer og andre ressurser tilgjengelig i læringsplattformen. Ressursene tar for seg den viktigste informasjonen om et tema som skal gjennomgås, og som studentene arbeider med før de kommer til forelesningen. Når studentene møter på skolen, kommer de med nok kunnskap til å arbeide dypere med fagstoffet. Studenter kan også bidra med å finne aktuelle ressurser.
Læringsplattform
Fagskolen i Agder benytter digital læringsplattform. Den enkelte student får sin egen elektroniske arbeidsmappe der studenten og faglærere kommuniserer med hverandre. På læringsplattformen gjøres lærestoff tilgjengelig og arbeidskrav lastes inn for tilbakemelding og vurdering. Framdriftsplaner og annen aktuell informasjon legges også ut sammen med intern informasjon fra skolen, kvalitetssystem og aktuelle skjemaer.
Vurderingsformer
Vurdering fremmer kontinuerlig læring og utvikling hos studenten. Vurderingsformene er i samsvar med utdanningens innhold og beskrevet læringsutbytte, samt arbeids- og læringsformer.
Studiet har varierte vurderingsformer. Noen ganger er det et klart skille mellom læring og vurdering, andre ganger er vurdering i større grad en del av læringsprosessen. I noen sammenhenger trekkes studenten aktivt inn i vurdering av seg selv eller sine medstudenter.
Formål med vurdering
- å informere studenten, læreren, praksisveileder og opplæringsstedet underveis om hvor langt studenten har kommet i utvikling i forhold til sluttkompetanse
- å veilede, motivere og utvikle studenten faglig og personlig
- å informere arbeidsgiver og samfunnet hvilken kompetanse studenten har nådd
Gjennom studiet er det arbeidskrav og studiekrav som er grunnlag for vurdering. På bakgrunn av studiets læringsutbyttebeskrivelser utarbeides det vurderingskriterier for de enkelte arbeidskrav, studiekrav og avsluttende vurdering. Arbeidskravene vurderes til bestått/ikke bestått. og studiekrav og avsluttende vurdering vurderes med bokstavkarakter A-F. Karakterene føres på vitnemålet.
Vurderingsgrunnlag
Det foretas en helhetlig vurdering av kompetansen (kunnskap, ferdigheter og generell kompetanse) som studentene tilegner seg i hvert emne. Praksisperioden vurderes innenfor de rammer som gjelder for denne.
Underveisvurdering og sluttvurdering
Det skal foretas både underveisvurdering og sluttvurdering. Denne kan være både muntlig og skriftlig. Underveisvurdering har til hensikt å gi studentene og lærerne informasjon om faglige utvikling slik at veiledningen kan tilpasses i forhold til studentenes behov, vurdering av læring og vurdering for læring. Presise og relevante tilbakemeldinger skal motivere studenten til videre innsats og være til hjelp i læringsarbeidet. Studentene må selv medvirke aktivt i vurderingen dersom de skal lære av underveisvurderingen.
Arbeidskrav
Vurdering av arbeidskrav innebærer både vurdering av læring og vurdering for læring. Studenten får både informasjon om faglige ståsted og hva studenten kan arbeide videre med. Vurdering av arbeidskrav skal motivere studentene til videre innsats og fremme læring. På bakgrunn av vurderingen for læring, kan studenten bearbeide og forbedre arbeidskravet for så å få ny vurdering.
Arbeidskrav inngår i underveisvurderingen. Det gis formativ tilbakemelding på arbeidskrav som leveres innen tidsfrist. Arbeidskrav som ikke leveres innen tidsfrist vurderes kun til bestått/ ikke bestått.
Vurderingene kan gis både skriftlig og muntlig. Arbeidskravene er obligatoriske og må være bestått før studenten kan gjennomføre emneoppgavene.
Studiekrav
Hvert emne skal sluttvurderes med en karakter. Sluttvurderingen skal dokumentere studentens helhetlig kompetanse knyttet til emner og læringsutbytte. Studiekravene bygger på de temaene som studentene har arbeidet med i arbeidskravene. Alle arbeidskrav innen emnene må være bestått før studiekravet kan gjennomføres.
Avsluttende studiekrav i emne 1 - 5
Emne 1 - 4 avsluttes med et studiekrav. Studiekravet bygger på de temaene som studentene har arbeidet med i arbeidskravene. Alle arbeidskrav innen emnene er obligatoriske og må være bestått før studiekravet kan gjennomføres. Studiekravet vurderes med bokstavkarakterer.
Praksis
Praksis vurderes til bestått/ikke bestått. For å bestå praksis må alle arbeidskrav i praksis være godkjent og praksis være bestått. Det benyttes eget vurderingsskjema for praksis.
Ved fravær utover 10 % vurderes praksis til ikke bestått.
Karakterskala
Karakterskalaen går fra A til F. Karakterskalaen synliggjør studentens læringsutbytte.
Symbol |
Betegnelse |
Generell, ikke fagspesifikk beskrivelse av vurderingskriterier |
A |
Fremragende |
Fremragende prestasjon som klart utmerker seg. Studenten viser svært god vurderingsevne og stor grad av selvstendighet. |
B |
Meget god |
Meget god prestasjon. Studenten viser meget god vurderingsevne og selvstendighet. |
C |
God |
Jevnt god prestasjon som er tilfredsstillende på de fleste områder. Studenten viser god vurderingsevne og selvstendighet på de viktigste områdene. |
D |
Nokså god |
En akseptabel prestasjon med noen vesentlige mangler. Studenten viser en viss grad av vurderingsevne og selvstendighet. |
E |
Tilstrekkelig |
Prestasjonen tilfredsstiller minimumskravene, men heller ikke mer. Studenten viser liten vurderingsevne og selvstendighet. |
F |
Ikke bestått |
Prestasjon som ikke tilfredsstiller de faglige minimumskravene. Studenten viser både manglende vurderingsevne og selvstendighet. |
Bestått/ Ikke bestått
Vurdering bestått/ ikke bestått blir gitt ved arbeidskrav. Dersom studenten ikke består et arbeidskrav har studenten mulighet til å levere den på nytt en gang innen en gitt frist. Samtlige arbeidskrav i emnet må være vurdert til bestått for å kunne gjennomføre emnets studiekrav.
Skriftlig/ muntlig vurdering
Dersom studiekrav består av både en skriftlig og en muntlig del som karaktersettes, og det under muntlig presentasjon kommer fram at studenten ikke tilfredsstiller de faglige minimumskravene, vurderes emnet til karakter F.
Klage og klagebehandling
Klager skal behandles etter reglene i forvaltningsloven. Fagskolen i Agder har beskrevet ordninger ved klager i kapittel 10 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder.
Disiplinære sanksjoner
Ordninger ved disiplinære sanksjoner er beskrevet i kapittel 6 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder.
Karakterskala, vurdering og eksamensordning er beskrevet i kapittel 4 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder. Vurderingsordningene skal være i samsvar med utdanningens læringsutbyttebeskrivelser og temaer, samt lærings- og vurderingsformer.
Avsluttende vurdering
Hovedprosjekt, emne 6
Alle emner og praksis må være gjennomført og bestått før hovedprosjektet kan gjennomføres.
Emnevurdering gjøres på grunnlag hovedprosjekt som består av to studiekrav som gir en samlet emnekarakter. Første studiekrav er en skriftlig oppgave som skrives i gruppe. Andre studiekrav er en individuell muntlig høring som tar utgangspunkt i den skriftlige oppgaven.
Skriftlig oppgave og muntlig høring sensureres av faglærer og ekstern sensor. Vekting skriftlig/ muntlig oppgis ved oppstart av fordypningsemnet.
Vurdering av hovedprosjekt og muntlig presentasjon gjøres på grunnlag av gitte vurderingskriterier.
Studiekravet vurderes med bokstavkarakterer.
Dersom det under muntlig presentasjon kommer fram at studenten ikke tilfredsstiller de faglige minimumskravene, vurderes emnet til karakter F.
Opptakskrav
Fagskolens forskrift skal vise studentenes og tilbyders rettigheter og plikter samt sikre upartisk og rettferdig behandling av studentene. Fagskolens forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder er publisert på lovdata.no.
Opptaksordningen er beskrevet i kapittel 2 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder.
Søkere som kan dokumentere at de skal gjennomføre fagprøve etter opptaksfristen, kan tildeles plass på vilkår om bestått prøve i løpet av første semesteret i opptaksåret.
Målgruppe for utdanningen
For opptak til fagskoleutdanning i Barsel- og barnepleie kreves fullført videregående opplæring fra studieretning for helse- og oppvekstfag.
Fagbrev/autorisasjon som gir grunnlag for opptak:
- Helsefagarbeider
- Hjelpepleier
- Ambulansefagarbeider
Dokumentasjon
Etter fullført og bestått fagskoleutdanning utstedes det vitnemål. Dette er beskrevet i kapittel 5 i Forskrift om opptak, studier og eksamen ved Fagskolen i Agder. Fagskolens forskrift inneholder følgende beskrivelser og ordninger:
Fagskolen utferdiger vitnemål om fullført fagskoleutdanning.
En student som ikke har fullført, eller som har fullført, men ikke bestått hele utdanningen, kan be om en karakterutskrift som viser fullførte og beståtte emner og eksamener.
Praksis
Praksis er en obligatorisk del av studietiden og en viktig metode for å oppnå fagskoleutdanningens målsettinger. Studenten skal i praksis se sammenheng mellom teoretisk kunnskap fra utdanningen og praktiske ferdigheter. Studenten skal synliggjøre egen kompetanse og rolle og utvikle relasjonskompetanse til barnet og dets pårørende og kolleger, og se betydningen av tverrfaglig samarbeid. I praksis skal studenten identifisere problemområder og etiske problemstillinger. Studenten skal utvikle evnen til refleksjon og styrke sin yrkesidentitet og yrkesstolthet. Se utfyllende infomasjon i emnebeskrivelsen for praksis.
Studenten skal ha faglig veiledning i praksistiden og oppfølging av en fagperson med tilsvarende fagskoleutdanning eller annen høyere aktuell utdanning. Studentenes turnus for praksisperioden godkjennes av praksisveileder og faglærer. For å sikre gode læresituasjoner, skal studenten i størst mulig grad følge praksisveileder. Fagskolen i Agder er ansvarlig for å skaffe godkjente praksisplasser.
For å nå læringsutbyttebeskrivelsene som studieplanen omfatter er praksis delt i to perioder; 10 uker ved føde- og barselavdeling/barselpoliklinikk (3 uker på fødeavdeling og 7 uker på barselavdeling) og 4 uker ved nyfødtintensiv, barneavdeling eller annen relevant praksis som for eksempel barnebolig eller helsestasjon. Se utfyllende informasjon i emnebeskrivelsen praksis.
Praksis skal utgjøre 300 timer fordelt på 14 uker. Fravær utover 10 % fører til ikke bestått praksis.
Tekniske forutsetninger
Studenten må dekke kostnader til egen PC med administratorrettigheter.
Studentene må ha adgang til egen datamaskin med operativsystem Windows. Skolen tildeler studentene Office 365. I tillegg må datamaskinene enten ha innebygd videokamera eller eksternt videokamera og høretelefoner med støyreduserende mikrofon. Studentene må ha tilgang til internett med minimum hastighet tilsvarende mobilt nettverk 4G. Studentene må selv sikre seg teknisk bistand til egen PC og eget internett.
Fagskolen vil gi studentene støtte i å utvikle den nødvendige digitale kompetansen gjennom utdanningen.
Med utgangspunkt i formål og behov bør studenten kunne identifisere digitale behov og ressurser, slik at studenten kan oppdatere sin egen og andres kompetanse.
Det er viktig at studenten ivaretar personlig integritet og sikkerhet, har kjennskap til rettighet og lisenser, samt beskytter sin egen data for en sikker og bærekraftig bruk.
Jobbmuligheter
Fagskoleutdanning i barsel- og barnepleie kvalifiserer for arbeid:
- På sykehus ved føde- og barselavdeling, nyfødtintensiv og barne- og ungdomsavdeling.
- I kommunehelsetjenesten i avlastningsbolig for barn og ungdom med nedsatt funksjonsevne, barnebolig, mor/barn institusjon og helsestasjon
- Med syke barn/ungdom og barn/ungdom med funksjonshemming i barnehage, asylmottak eller skole
- Som personlig assistent for barn/ungdom
Utgifter
Selve studiet er gratis, men studenten må selv dekke studiemateriell som bøker, PC, kopiering og ekskursjoner.
Det betales en semesteravgift (ett skoleår består av to semestre). Dette dekker medlemskap i Organisasjon for Norske Fagskolestudenter (ONF) og Studentsamskipnaden i Agder(SiA). Denne avgiften betales ved oppstart av studiet og gir rettigheter som student. Dette gjelder både heltids- og deltidsstudenter.
Studier ved Fagskolen i Agder er godkjent av NOKUT og gir rett til lån og stipend i Statens lånekasse for utdanning.
Semesteravgift betales for å følge studier og gå opp til eksamen. Det gis ingen refusjon av semesteravgift dersom student slutter.
Studenten får tilgang til digitalt studentbevis i det administrative systemet VIS.